nedelja, 08. september 2024 leto 29 / št. 252
Vodja »Rosnefta« razkril, koliko je Evropsko unijo stala zavrnitev ruskega plina
![Vodja »Rosnefta« razkril, koliko je Evropsko unijo stala zavrnitev ruskega plina](https://insajder.com/sites/default/files/styles/resize_800/public/upload/news/images/bidentok_0.jpg?itok=iK1Wli6o)
Države Evropske unije so porabile več kot 630 milijard dolarjev za uvoz »neruskega« plina v treh letih do leta 2024, je dejal šef ruske naftne družbe »Rosneft« Igor Sečin na vrhu o energetiki na Sanktpeterburškem mednarodnem gospodarskem forumu (SPIEF).
»Ta vsota je enaka tudi skupni porabi plina v EU v zadnjih osmih letih,« je dejal šef Rosnefta.
Rosneft CEO Igor Sechin presents keynote speech at 2024 SPIEF Energy Panel#Rosneft #RosneftCEO #IgorSechin #keynotespeech #2024SPIEFEnergyPanel #YesPunjabhttps://t.co/IQ5ZSAvZlH
— YesPunjab.com (@yespunjab) June 9, 2024
Višji stroški energije negativno vplivajo na energetsko intenzivne sektorje, kot so proizvodnja jekla, gnojila, kemična industrija, keramična in steklarska industrija, je dejal in dodal, da proizvodna dejavnost v evroobmočju od sredine leta 2022 upada.
Poudaril je, da že 32 odstotkov nemških podjetij načrtuje prenos svojih proizvodnih zmogljivosti v tujino zaradi povečanih stroškov energentov, ki jim neizogibno jemljejo konkurenčno prednost.
Izvoz ruskega plina v EU se je zmanjšal zaradi sankcij proti Moskvi, pa tudi zaradi sabotaže plinovoda Severni tok v Baltskem morju septembra 2022, ki je bil prej glavna ruska plinska pot v regijo.
The head of "Rosneft" revealed how much it cost the EU to reject Russian gas
— S p r i n t e r F a m i l y (@SprinterFamily) June 8, 2024
EU countries spent more than 630 billion dollars on the import of "non-Russian" gas in the three years until 2023, said the head of the Russian oil company "Rosneft" Igor Sechin at the energy panel at… pic.twitter.com/1A04RW6fZe
Po ocenah Evropskega sveta je lani delež Rusije pri uvozu plina v blok upadel na približno osem odstotkov z 41 odstotkov leta 2021.
Medtem Moskva še vedno predstavlja približno 15 odstotkov celotnega uvoza plina v EU, vključno s plinom iz plinovodov in utekočinjenim zemeljskim plinom (LNG) skupaj.
Sam ruski predsednik Vladimir Putin je nedavno opozoril na nelogičnost evropskih sankcij glede plina.
Dejal je da bi razumel, če bi EU v celoti prepovedala uvoz ruskega plina, toda sedaj po eni cevi še vedno priteka preko Ukrajine (drugo je režim v Kijevu samovoljno zaprl), po eni od cevi Severnega toka 2, ki je še cela, pa - ne sme.
Figures show that the EU spent more than $630 billion during its attempts to abandon R gas.
— Danijela (@Danijela071) June 9, 2024
The replacement cost for 3 years was almost the same as the cost of gas for 8 years.
With their own hands, they destroy their economies pic.twitter.com/jXTo7OJLjE
Putin se je vprašal, kakšna logika je sploh za takšno politiko in zakaj je mogoče po eni cevi skozi Ukrajino pošiljati plin, po drugi cevi do Nemčiji pa ne? Sklenil je, da tega preprosto ne razume.
Ígor Sechin, director ejecutivo de la petrolera estatal rusa Rosneft, afirmó que EE.UU. utiliza el dólar como arma económica y emplea otras tácticas para controlar el mercado energético mundial.#uvmaximocampoD3#JunioEnvictoria pic.twitter.com/6lO4YVD9ul
— altagracia_ norte_ informa (@Altagracia_nort) June 9, 2024
Norveška je sicer medtem prehitela Rusijo in postala največji dobavitelj plina v regiji, medtem ko EU povečuje uvoz pregrešno dragega LNG iz ZDA in drugih držav.
The United States owes the world economy $54.3 trillion - Putin
— Ignorance, the root and stem of all evil (@ivan_8848) June 8, 2024
The President of Russia explained that the American economy cannot stand up against the backdrop of the whole world turning to multipolarity.
The Bretton Woods system is long dead, the current one is based on… pic.twitter.com/oE4PdkjNZw
Oktobra 2022 je generalni direktor »Rosnefta« opozoril, da bo ambiciozen načrt držav EU za opustitev ruske energije evropsko gospodarstvo stal do 11,5 odstotka BDP.
Povedal je še, da bi potencialni upad v kemični industriji lahko dosegel 20-45 odstotkov, metalurška proizvodnja pa bi lahko padla za 30-60 odstotkov, saj gre za energetsko intenzivne panoge.