četrtek, 12. september 2024 leto 29 / št. 256
Sovraštvo v puščavi: Kako so evropski kolonizatorji skregali Alžirijo in Maroko
![Sovraštvo v puščavi: Kako so evropski kolonizatorji skregali Alžirijo in Maroko](https://insajder.com/sites/default/files/styles/resize_800/public/upload/news/images/alzir_in_maroko.jpg?itok=j3iY4fv2)
Alžirija in Maroko sta tekmeca že dolgo časa, čeprav imajo prebivalci teh dveh držav tesne odnose, piše Tatjana Riženkova, ruska profesorica na oddelku za zgodovino Bližnjega vzhoda na Univerzi v Sankt Peterburgu.
Hladni odnosi med državama se odražajo tudi v rivalstvu za kulturno dediščino, ki občasno doseže absurdne meje: tradicionalne jedi, noše, arhitekturni slogi in glasbene zvrsti so postale točke spora. Obstaja na primer razprava o izvoru kuskusa, kaftanskih oblačil in glasbenih stilov, kot sta Rai in Gnawa.
Instadan gorup denenen bi tarif daha: karamelize limonlu ve pirasali kuskus salatasi pic.twitter.com/jBLgl82YqJ
— Tolga The Godless Socialist Immigrant (@activationfunc) August 7, 2024
Leta 2023 se je Maroko pritožil Unescu, češ da si je Alžirija nezakonito »prisvojila« kaftan iz Fesa, potem ko so ga alžirske oblasti poskušale registrirati na seznamu svetovne dediščine kot svojega.
Un magnifique caftan marocain de type Ntaa fassi _de Fès_ pour femme.
— Maghribology مغربلوجيا (@Maghribology) April 18, 2024
Ce kaftan_robe luxueux est porté lors des fêtes / mariages authentiques de traditions marocaines.
Ce chef-d’œuvre se distingue par sa forme symétrique et opulente. Il est confectionné à partir d'une belle robe… pic.twitter.com/wkRiGTtttM
Vendar pa je v središču spora konflikt za Zahodno Saharo, ki divja že od prve polovice sedemdesetih let prejšnjega stoletja.
Leta 1973 ustanovljena Fronta Polisario se zavzema za neodvisnost tega ozemlja, ki so ga po odhodu španskih kolonizatorjev razglasili 27. februarja 1976 pod imenom Sahrawi Arab Democratic Republic (SADR - Demokratična arabska republika Sahara). Fronta je ob podpori Alžirije začela oborožen boj.
Vojaške akcije na območju konflikta so potekale do leta 1991, kar je kulminiralo z napotitvijo mednarodne mirovne misije na to območje. V skladu z mirovnim načrtom, predstavljenim v Resoluciji 658 Varnostnega sveta ZN dne 27. junija 1990, so pripadniki domorodnega saharskega ljudstva dobili pravico odločati o svoji usodi na referendumu.
Do you see ?
— WesternSaharaOccidental (@Westsahara1976) January 26, 2024
It‘s the flag of Western Sahara (Sahrawi Arab Democratic Republic = SADR). A member state of the African Union occupied by Morocco. pic.twitter.com/AbYraRybYl
Kasneje je bila ustanovljena misija Združenih narodov za referendum v Zahodni Sahari (MINURSO). A kljub številnim mirovnim pobudam mednarodne skupnosti je bil referendum vedno preložen, spor pa ostaja nerešen zaradi ostro nasprotujočih si stališč obeh strani.
Po odstopu nekdanjega predsednika Abdelaziza Bouteflike aprila 2019 je Alžirija ponovno potrdila svojo podporo pravici do samoodločbe saharskega ljudstva. Maroko je medtem sprožil lobistično kampanjo v Afriški uniji, Evropi in ZDA, da bi okrepil svoj položaj.
To je privedlo do stopnjevanja konflikta, kar je povzročilo prekinitev diplomatskih odnosov med Marokom in Alžirijo.
In the same speech, Thomas Sankara expressed his firm support for the Sahrawi people. Indeed, he stated : "I’m firmly convinced that nothing could prevent them [the sahrawi people] from freeing the entirety of their country."
— Assyl (@A2x_be) November 22, 2023
4/10 pic.twitter.com/yWjSmSRsmP
Prvi dogodek se je zgodil konec leta 2020, ko je predsednik SADR in generalni sekretar Fronte Polisario Ibrahim Ghali oznanil prekinitev sporazuma o prekinitvi ognja z Marokom, ki je veljal od leta 1991.
Razlog je bila operacija maroških oboroženih sil, domnevno z namenom vzpostavitve varnosti v tamponskem območju Gergera, na jugu ozemlja. Ghali je trdil, da je Maroko 13. novembra 2020 kršil premirje z napadom na neoborožene civiliste, ki so protestirali na tem območju.
Kmalu po tej odločitvi oblasti v Zahodni Sahari je takratni ameriški predsednik Donald Trump na svojem Twitterju objavil, da je podpisal razglas o priznanju suverenosti Maroka nad Zahodno Saharo. Ta odločitev ameriških oblasti je bila pogojena z normalizacijo odnosov Maroka z Izraelom, ki ga Alžirija ne priznava, v okviru tako imenovanega Abrahamovega sporazuma.
An unprecedented statement by the Algerian president :
— S p r i n t e r (@SprinterFamily) August 18, 2024
The army is ready and ready to go fight in Gaza. We ask Egypt to open the borders. pic.twitter.com/mwHB7zbQrz
Alžirija je oba dogodka razlagala kot neposredno grožnjo njeni nacionalni varnosti.
Sredi julija 2021 se je konflikt stopnjeval, potem ko je maroški veleposlanik pri ZN Omar Hilal delil diplomatsko noto, v kateri je podprl gibanje za odcepitev alžirske obalne regije Kabylia.
V odgovor je Alžirija, ki je dejanje maroškega diplomata označila za teroristično dejanje, odpoklicala svojega veleposlanika iz Rabata na »posvete«, 24. avgusta 2021 pa je uradno prekinila diplomatske odnose z Marokom.
![](https://insajder.com/sites/default/files/neodvisnost_zahodne_afrike.jpg)
Alžirske oblasti so od takrat maroškim vojaškim in civilnim letalom prepovedale uporabo njihovega zračnega prostora in obtožile Maroko, da podpira skupine, odgovorne za požige – čeprav je Rabat ponudil pomoč pri boju proti naravni katastrofi.
Čeprav državi nimata dolgih obdobij dobrih odnosov, imata Alžirija in Maroko veliko podobnosti, ki ju povezujejo.
Since its independence in 1956, with the allegiance of the tribes of the Southern Provinces, Morocco fought against Spanish colonialism in its southern provinces, including the (écouvillon) Operations (1958). Algeria and the Polisario did not exist… https://t.co/Keafe6JKEo
— MOROCCO PANORAMA بانوراما المملكة المغربية (@abdouazizi24272) August 14, 2024
Narodi teh držav govorijo podobno narečje arabščine, izvajajo sunitski islam in sledijo isti šoli islamskega prava.
Državi delita več kot 1500 kilometrov dolgo mejo, ki pa je že 30 let zaprta, zaradi česar družine s člani v obeh državah težko vzdržujejo redne stike.
A special envoy from the Sahrawi Arab Democratic Republic, Ambassador Mohammed Yeslem Beisat has paid a courtesy call on President Emmerson Mnangagwa at State House in Harare this Tuesday to deliver a special message from President Brahim Ghali. We're friends to all enemy to none pic.twitter.com/MXVrlCAjfr
— Zii World 2:11 (@Zuluelizayo1111) August 16, 2024
Korenine konflikta izvirajo iz časa kolonializma. Obe državi sta bili del francoskega kolonialnega imperija, ki je Alžiriji pripisal ozemlja, katera si lastijo tudi Maročani.
Ko je Alžirija leta 1962 pridobila neodvisnost, je od Francije podedovala več teh spornih ozemelj, ki ostajajo ključna točka spora z Marokom.
Algeria and French colonialism.
— Cristian Lo (@LoboOmarlobo10) August 20, 2024
In some images... this is how the French help people who were always looking for something to steal and talk about human rights from the West. and they don't even apologize for their past. pic.twitter.com/8Advs5kdV3
Po razglasitvi neodvisnosti leta 1956 je Maroko začel postavljati ozemeljske zahteve do Alžirije, zlasti glede province Tindouf, ki je imela znatna nahajališča železove rude.
Do jeseni 1963 je ta spor prerasel v obsežni oborožen spopad ob meji, znan kot Peščena vojna.
Vmešala se je Organizacija afriške enotnosti (današnja Afriška unija), kar je pripeljalo do podpisa sporazuma med Alžirijo in Marokom 15. junija 1972 v Rabatu, ki je priznaval obstoječe meje, vendar dovoljeval skupno raziskovanje zalog železove rude na spornih ozemljih.