nedelja, 08. september 2024 leto 29 / št. 252
Še ena vojna v Evropi? »Če bi se bog ne daj zgodilo, bi bila Turčija deležna naravnost uničujočega grškega odgovora!«
![Še ena vojna v Evropi? »Če bi se bog ne daj zgodilo, bi bila Turčija deležna naravnost uničujočega grškega odgovora!«](https://insajder.com/sites/default/files/styles/resize_800/public/upload/news/images/turcija_naslovna.jpg?itok=nPQ8q1TW)
Grški premier Kiriakos Micotakis je presenetil z izjavo, da si ne more predstavljati, da bi lahko napetosti s sosednjo zaveznico iz NATO pakta, Turčijo, kdaj prerasle v oborožen spopad.
Na vprašanje Associated Pressa na novinarski konferenci v Solunu, ali je lahko nedavna eskalacija retorike iz Ankare, ki jo narekuje predsednik Recep Tayyip Erdoğan, uvod v oborožen spopad, je Micotakis izrazil upanje, da do tega vendarle ne bo prišlo.
»Ne verjamem, da se bo to kdaj zgodilo. In če bi se, bog ne daj, res zgodilo, bi bila Turčija deležna naravnost uničujočega odziva. In mislim, da se tega (v Ankari) zelo dobro zavedajo. Turčija se zaveda pripravljenosti grških (oboroženih) sil,« je posvaril Erdoğana grški premier.
Turkey has expressed its disappointment with the U.S., NATO and EU over security concerns, particularly in dealing with Kurdish insurgents and Greece. https://t.co/JHw18FrRA6
— Intl. Business Times (@IBTimes) September 19, 2022
Toda Tručija ne skriva več svojega razočaranja nad ZDA, zvezo NATO in Evropsko unijo zaradi varnostnih pomislekov, zlasti v zvezi s kurdskimi uporniki in Grčijo, poroča Business Times.
V posledici razočaranja v partnerje z Zahoda je Ankara včeraj naznanila, da se želi priključiti Šanghajski organizaciji za sodelovanje (SCO), ki je pod taktirko Pekinga.
SCO bloc agrees to expand trade in national currencies, and Turkey is looking to be the first NATO member to join the China led bloc
— Gold Telegraph (@GoldTelegraph_) September 18, 2022
25% of Russian gas supplies to Turkey will be paid for in roubles
BRICS also expects to join
central bank's #gold reserves at 2-year high pic.twitter.com/nz0OIry8Hl
Erdoğan je ob zasuku svoje politike stran od Nata in EU v isti sapi Grčijo obtožil, da je zasedla domnevno demilitarizirane otoke v Egejskem morju, in zagrozil, da bo Turčija ukrepala.
Micotakis je odvrnil, da je kljub Erdoğanovim nesprejemljivim komentarjem še vedno odprt za dialog in srečanje z njim.
Namesto Erdoğana se je na grške spravljive tone z nič kaj spravljivimi besedami ozrl Fuat Oktay, namestnik turškega predsednika: »Ko se bo Turčija odzvala (na grške grožnje - pri.avt.), bo dan v Grčiji tako ali tako - noč!«
Başkan Erdoğan'ın Yardımcısı Fuat Oktay'dan Miçotakis'e ;
— Terör Gerçeği (@TurkMedyaAjansi) September 16, 2022
"Miçotakis 'Gece Gelme Gündüz Gel' Diyormuş; Türkiye Tepkisini Gösterdiğinde Zaten Yunanistan'ın Gündüzü Gece Olacak.." pic.twitter.com/fYYEsiowdc
Iz vrha Evropske unije medtem veje zaskrbljenost zaradi Erdoğanovih groženj Grčiji.
»Ko bo prišel trenutek, bomo storili, kar je treba,« so nedoločno sporočili iz Evropske komisije.
EU je resno zaskrbljena zaradi »sovražnih izjav« turškega predsednika, naslovljenih na Atene glede statusa grških otokov v bližini turške obale, je slišati iz Bruslja.
EU ničesar ne rešuje, samo kopiči probleme z napačnimi politikami in utopijami
— gregor preac (@GPreac) August 10, 2022
»Vaša zasedba otokov (v Egejskem morju blizu Turčije - prim.avt.) nas v ničemer ne zavezuje. Ko bo prišel trenutek, bomo storili, kar je potrebno. Lahko pridemo nenadoma ponoči!« je pred kratkim Grkom zagrozil turški predsednik na nekem srečanju, ob tem pa je uporabil enako izrazoslovje kot pred začetkom vojaške operacije v Siriji.
to the greeks... this micotakis will throw greece before turkey like ukraine. Your country will be in shambles. Don't give these US agents a chance. Think of a country. There is an island of a country 3 km away from the coast, 260 km away.
— Mehmet Çik (@ProfMemetcik) September 15, 2022
Poleg tega je Erdoğan Grčiji sporočil, da bo »plačala visoko ceno«, češ da krši turški zračni prostor in »moti« turška letala v Egejskem morju.
Greek Waters...Greek Rules
— Giorgos. 1926 (@PAOKGATE45) September 10, 2022
»Te sovražne izjave turškega političnega vodstva proti Grčiji in grškemu ljudstvu ... povzročajo resno zaskrbljenost,« je v odgovoru na novinarsko vprašanje dejal Peter Stano, tiskovni predstavnik vodje evropske diplomacije Josepa Borrella.
Dodal je, da EU pričakuje, da se bo Turčija vzdržala kakršnega koli verbalnega zaostrovanja in se zavezala spodbujanju dobrososedskih odnosov.
»V odnosih z Grčijo je treba vsako nerešeno vprašanje rešiti mirno, z dialogom in v dobri veri, ob spoštovanju mednarodnega prava in v skladu z načeli dobrega sosedstva,« je dodal in poudaril, da je Grčija članica EU in da je treba spoštovati suverenost in integriteto članic Evropske unije.
Yunanistan, son kararın mı? Bence bir daha düşün, bak sonra yok vay efendim ben görmedim ben duymadım demeyesin. pic.twitter.com/Jn1hSQ3Jl1
— Deniz (@eurodolar1980x) July 11, 2022
Atene se pritožujejo, da turška vojaška letala pogosto preletavajo grške otoke blizu turške meje in jih zato prestrezajo grške letalske sile.
Turčija po drugi strani obsoja prisotnost grških vojaških sil na otokih, ki naj bi bila v nasprotju z mirovnimi sporazumi, podpisanimi po prvi in drugi svetovni vojni.
V Grčiji to razumejo kot jasno grožnjo z vojno.
— Kostas (@kostas_b_athens) July 14, 2022
Če je soditi po odzivih na socialnih omrežjih, se je turško-grška vojna že začela
Medtem ko vročekrvneži na turški strani sporočajo sosedom čez mejo, češ da bodo »prišli vzeti, kar nam pripada, saj Turki ne zapustijo svoje zemlje nikomur, prej ali slej jo bodo zavzeli, lahko pridemo neke noči nenadoma,« v odgovor z grških gričev prileti opomin, da bodo (Turki) »le v sanjah spet zasedli grško zemljo... vašega cesarstva ni več, prav tako ni več nekoč zasedenih dežel. Sprijaznite se s tem, saj smo v 21. stoletju.«
K sreči ta vojna (zanekrat?) poteka samo na - svetovnem spletu. Včasih tudi ob pomoči znanih risanih junakov.
#Greece #Turkey #micotakis pic.twitter.com/UnrfRbFxwt
— Onur Işıklar (@BaskanOnur) September 13, 2022
Vendar se je vlada v Atenah doslej odzvala umirjeno.
Grški zunanji minister Nikos Dendias je na vrhu držav jugovzhodne Evrope v Solunu dejal, da ne bo »z žaljivimi izjavami, nezakonitimi in neprimernimi zahtevami in obtožbami prispeval k zaostrovanju s sosednjo Turčijo«.
Grško zunanje ministrstvo je izdalo tudi 16 zemljevidov, namenjenih dokumentiranju »razsežnosti turškega revizionizma«, ki prikazujejo turške ozemeljske zahteve od leta 1923 do danes.
In 1995 the Turkish parliament passed a bill according to which Turkiye will declare war on Greece if the latter extends her territorial waters to 12 n.m. A casus belli was reaffirmed in 2004 and was never withdrawn ever since.
— Ace™ (@AceJaceu) September 10, 2022
One signature is needed in that case to escalate. pic.twitter.com/Mvqv3YgYVu
Turka stran pa je prepročana, da Grčija zaseda del turških ozemelj in spominja, da je leta 1995 parlament v Ankari sprejel zakon, po katerem bo Turčija napovedala vojno Grčiji, če bo ta razširila svoje ozemeljske vode do 12 nautičnih milj.
Casus belli je bil ponovno potrjen leta 2004 in od takrat ni bil nikoli umaknjen.
V tem primeru je za eskalacijo potreben le en podpis. Erdoğanov.
We warn Greece once more to avoid dreams, statements and actions that will lead to regret, as it did a century ago, and to return to its senses.
— Recep Tayyip Erdoğan (@RTErdogan) June 9, 2022
»Grčijo še enkrat opozarjamo, naj se izogiba sanjam, izjavam in dejanjem, ki jo bodo vodili v obžalovanje, kot se je to zgodilo pred stoletjem, in naj se spravi k pameti,« se glasi eden iz vrste zapisov, ki jih turški predsednik od junija naprej objavlja na Twitterju.
Pri tem Grke poziva k pameti z obujanjem bolečih spominov na turške zmage v daljni preteklosti.
Glede na te grožnje, ki prihajajo iz Turčije, vidijo Atene potrditev za svojo odločitev, da ne demilitarizirajo otokov v vzhodnem delu Egejskega morja.
Showing this bullshit come and try Turk
— John (@Jcbadman2004) July 15, 2022
Grčija je prepričana, da tako uresničuje svojo pravico do samoobrambe.
Ne nazadnje je na zahodni obali Turčije opaziti številne desantne ladje.
Poleg tega turška bojna letala trenutno skoraj vsakodnevno kršijo grški zračni prostor. Preletavajo celo velike naseljene otoke, kot so Rodos, Samos in Kos.
Yah. We definitely don’t need this nonsense, especially at this time.
— Fedora Cigar Corp. (@FedoraTrading) September 10, 2022
Turki vračajo žogico in trdijo, da gre za zračni prostor oziroma del morja, v katerem Grčija krši mednarodno pravo in ozemeljsko nedotakljivost Turčije...
Hkrati se spominjajo grozodejstev, ki naj bi jih nad Turki v preteklosti zakrivili »barbarski Grki«...
This is barbarian of greek @NikosDendias @SecBlinken @Reuters @AFP @AP @BILD @TheSun @guardian @Kathimerini_gr @washingtonpost @CNN @vonderleyen @MinColonna https://t.co/2gLZ4UaLEh
— Selami Kartal (@kartals5555) September 10, 2022
Turki vračajo s posmehovanjem nerodnosti grške častne straže pred parlamentom v Atenah, Grki pa s fotografijami, ki pričajo o nesposobnosti turške vojske, da do konca izpelje vsaj puč proti Erdoğanu.
Spomnimo, pučisti (predvsem iz vrst turških zračnih sil in žandarmerije) so poskusili državni prevrat izvesti ob nezadostni podpori v celotnem vrhu vojske – kar je temeljni pogoj za uspeh vojaškega puča – zato je bilo njihovo početje že od vsega začetka obsojeno na klavrn konec.
Erdoğan je spodleteli puč izkoristil za množične odstavitve sodnikov in aretacije vojakov, novinarjev, učiteljev... Skratka, lotil se je maščevalnega protiudara in še bolj utrdil svojo oblast.
— Jimmaras (@begida) July 12, 2022
Vse našteto, predvsem pa verbalno stopnjevanje medsebojnih napetosti tako med veljaki iz državnega vrha kot na družbenih omrežjih, pri marsikaterem Grku ustvarja občutek slabosti. In negotovosti.
Večina upa, da je napeta vojno hujskaška retorika turškega predsednika le del strategije v okviru volilne kampanje.
Geliyor gelmekte olan,@primeministerGR pic.twitter.com/wsmculKUOt
— Abdullah Coşkun (@abdullh_cskn) July 11, 2022
Prihodnje leto bodo v Turčiji predsedniške volitve, Erdoğan pa je napovedal, da želi znova kandidirati.
None of those weapon systems are possible without NATO technology. When T*rkish occupied Byzantium decides to go to war with a NATO neighbor over borser disputes, they lose acess to that technology and instantly loose all weapons exports.
— Definitely NOT a fed (@OKaltface) July 11, 2022
Gospodarske razmere v Turčiji so slabe, inflacija pa je po uradnih podatkih več kot 70-odstotna.
Zakaj torej Erdoğan ne bi, da bi preusmeril pozornost, znova podžgal konflikt, ki tli desetletja?
Nihče si pravzaprav ne upa napovedati, kako daleč bo šel Erdoğan. A Grki se še vedno dobro spominjajo poznega poletja 2020, ko so se v vzhodnem Sredozemlju soočile turške in grške vojaške ladje.
![](https://insajder.com/sites/default/files/grska_ostrva.jpg)
V središču ozemeljskega spora je predvsem skupina otokov, imenovana Dodekanez, ki vključuje Rodos, pa tudi druge naseljene otoke, kot so Lezbos, Samos in Kos.
Turško-grška mejo so dejansko urejali skoraj 100 let, vendar je vprašanje suverenih pravic v vzhodnem delu Egejskega morja zapleteno – če upoštevamo mednarodno pravo.
Zdaj ga vsak stran tolmači tako, kot mu ustreza.
Not only that, Greece seeks to expand its Territorial Waters and Airspace that are not recognized by others but yet accuses its neighbour of violating their sovereignty.https://t.co/g4IYs0bGKS
— Ace™ (@AceJaceu) September 10, 2022
Grčija se je med tem pospešeno oboroževala tudi z nakupom raketnih sistemov S-300 iz Rusije.
V odgovor je Ankara od Rusije kupila še boljše sisteme: S-400...
Da tam kjer je veliko dima je lahko tudi ogenj, kaže primer Gürkana Zengina, znanega turškega televizijskega novinarja in vplivnega analitika, ki je pred kratkim v neki oddaji na zemljevidu s palico potegnil navpično mejno črto med Turčijo in Grčijo in pomenljivo vprašal: »Kako lahko ti otoki pripadajo Grčiji?«
Gürkan Zengin, dikine sınır çizgisini çekip sordu: Şuradaki adalar nasıl Yunanistan'a ait olabilir? pic.twitter.com/XbBdIwwxOr
— Rapor (@raporturkiye) June 11, 2022
Pogodba iz Lausanne (1923) in Pariška pogodba (1947), sklenjeni po prvi oziroma drugi svetovni vojni sicer določata, kateri otoki so dodeljeni kateri državi, a tudi, da se posamezni otoki ne smejo militarizirati.
Obstaja tudi pogodba iz Montreuxa (1936), ki naj bi delno nadomestila pogodbo iz Lausanne.
Prav iz tega sporazuma Turčija med drugim črpa svoje sporne ozemeljske zahteve, ne oziraje se na izid druge svetovne vojne in določila Pariške pogodbe.
Χαιρετίζω και εκφράζω την ιδιαίτερη ικανοποίηση μου για την απόφαση του Αμερικανού Υπουργού Εξωτερικών Antony Blinken για την πλήρη άρση του εμπάργκο όπλων των ΗΠΑ προς την Κύπρο.
— Nikos Dendias (@NikosDendias) September 17, 2022
Združene države so se medtem, nezadovoljne zaradi vse tesnejših vezi Ankare z Moskvo in Pekingom odločile doliti še malo bencina na ogenj zapletenih grško-turških odnosov.
Breaking:US lifts arms embargo on Cyprus/@SecBlinken determined & certified to Congress that Cyprus has met necessary conditions under relevant legislation to allow approval of exports, re-exports, transfers of defense articles to Republic of Cyprus for fiscal year 2023.
— Lena Argiri (@lenaargiri) September 16, 2022
Tako Atene kot Nikozijo je pravkar razveselila novica, ki jo je javnosti sporočil grški poslanec Nikos Dendias, da je ameriški državni sekretar Antony Blinken določil, da se popolnoma odpravi ameriški embargo na orožje Cipru.
Gre za nekdanjo britansko kolonijo, ki se je leta 1960 osamosvojila od Združenega kraljestva in leta 1961 postala članica Skupnosti narodov (Commonwealth of Nations).
Republika Ciper je od 1. maja 2004 tudi članica Evropske unije.
Turkey Criticizes US Move to End Defense Trade Limit on Cyprus https://t.co/3e8dfaDgyN
— Soner Cagaptay (@SonerCagaptay) September 19, 2022
Republika Ciper obsega ozemlje skoraj celega otoka, vendar nadzoruje le južni dve tretjini tega ozemlja.
Severni del otoka je leta 1974 zasedla Turčija in ustanovila Turško republiko Severni Ciper, čeprav te države razen Ankare ne priznava nobena druga država.
To pomeni, da so ZDA odpravile embargo na orožje, ki je doslej veljal tudi za grški del otoka.
#Turkeycondemns #US decision to lift #Cyprus arms embargo.. Find out more pic.twitter.com/4Hon9Lg1jI
— A21 Middle East News (@a21middleeastn1) September 19, 2022
Blinken je že potrdil ameriškemu kongresu da so izpolnjeni potrebni pogoji v skladu z ustrezno zakonodajo za odobritev ponovnega izvoza in prenosa ameriških obrambnih izdelkov v Republiko Ciper za proračunsko leto 2023.
Ankara je strumno kritizirala potezo Washingtona glede odprave omejitev uvoza orožja na grški del Cipra.
Mevlüt Çavuşoğlu, turški zunanji minister je opozoril, da sporna ameriška odločitev pomeni začetek oborožitvene tekme v Sredozemlju.
News Roundup 6/7
— Turkish Democracy Project (@turkish_project) September 19, 2022
Analysis |
Turkey threatens Cyprus and East Med security over arms issuehttps://t.co/gE8YCjOjRR
Adiministraciji Joeja Bidna očitno ni dovolj ena vojna, ki jo do zadnjega Ukrajinca Združene države narekujejo v Evropi, saj je videti, kakor da zdaj že pripravlja teren za novo.
Tokrat v Sredozemlju.