nedelja, 08. september 2024 leto 29 / št. 252
Lula da Silva na Kubi: Ameriški embargo je nezakonit!
![Lula da Silva na Kubi: Ameriški embargo je nezakonit!](https://insajder.com/sites/default/files/styles/resize_800/public/upload/news/images/lula_da_silva_1.jpg?itok=yNpwfII6)
Brazilski predsednik Luiz Inácio Lula da Silva je na svojem prvem potovanju na Kubo v svojem tretjem predsedniškem mandatu embargo, ki so ga Združene države Amerike uvedle otoku označil za »nezakonitega« in obsodil uvrstitev tega karibskega otoka na seznam držav sponzorjev terorizma.
Nekdanji ameriški predsednik Donald Trump je to otoško državo uvrstil na ameriški seznam držav sponzorjev terorizma in čeprav je Bidnova administracija razveljavila druge ukrepe iz Trumpovega obdobja predsednikovanja Združenim državam, s seznama (še) ni črtala Kube.
: Cuba's President Miguel Diaz-Canel and Brazil's President Luiz Inacio Lula da Silva receive honors during the welcoming ceremony at Revolution Palace of Havana, on September 16, 2023.
— Voice of America (@VOANews) September 17, 2023
: AFP pic.twitter.com/XrNfhb9zxn
»Kuba je bila zagovornica pravičnejšega globalnega upravljanja. Do danes je žrtev nezakonitega gospodarskega embarga,« je dejal Lula v govoru ob odprtju vrha G77 držav v razvoju v prestolnici Havana, poroča Reuters.
Dodal je, da je Brazilija proti kakršnim koli enostranskim prisilnim ukrepom.
Russian military personnel of the 154th Preobrazhensky Regiment took part in the Mexican Independence Day parade .
— Sprinter (@Sprinter99800) September 17, 2023
This year, representatives from 19 countries were invited to the parade, including Brazil, Colombia, Venezuela, Cuba and China. pic.twitter.com/nK0dZZgMzu
Spomnimo, februarja letos je minilo 61 let od ameriške uvedbe blokade Kube, katere namen je z osiromašenjem prebivalstva povzročiti spremembo kubanskega ekonomskega in političnega sistema.
Kuba se tako že več kot pol stoletja sooča s hudim pomanjkanjem osnovnih potrebščin, kar je posledica njene nezmožnosti normalnega trgovanja s preostankom sveta zaradi pritiskov vsakokratnih oblasti ZDA.
Obsežne sankcije proti Kubi je prva sprejela Bela hiša pod taktirko ameriškega predsednika Johna F. Kennedyja in to zato ker so revolucionarji pod vodstvom Fidela Castra tri leta prej zrušili oblast diktatorja Fulgencia Batiste, ki je užival podporo ZDA.
In 1962 the CIA proposed a false flag operation that would convince the American people to go to war with Cuba.
— Kirby Sommers (@LandlordLinks) September 11, 2023
It was called Operation Northwoods.
Pres John F. Kennedy declined to dupe the American public into war.
False flag operations have been around forever.#falseflag pic.twitter.com/t4r5fKF8JC
Vse od začetka je bil (in je tudi danes) namen sankcij, ki so se z leti množile, doseči spremembo ekonomskega in političnega sistema, ki so ga uvedle nove kubanske oblasti, bližnjica za to pa je po načrtih ameriških oblastnikov, tako demokratov kot republikancev, povzročanje hude lakote in posledično nezadovoljstva na Kubi, ki bi na koncu strmoglavilo oblast na otoku.
#Cuba hosts the #G77yChina summit in Havana. It has a focus on the needs of developing countries and is another counterweight body to the G7. pic.twitter.com/WqeFo1mZ6O
— tim anderson (@timand2037) September 17, 2023
Toda Washingtonu je uspel le cilj osiromašenja Kubancev, ki resda trpijo, a so kljub blokadi dosegli tudi izjemen razvoj.
Brazilian President Lula da Silva called the embargo imposed by the US on Cuba "illegal" and denounced the island's inclusion on the list of state sponsors of terrorism.
— BlueVoterFL (@BlueVoterFL) September 17, 2023
[I agree. Cuba poses no danger to the US or to anyone outside the island of Cuba.]https://t.co/KARIJlPqxU
»Zavračamo vključitev Kube na seznam držav, ki podpirajo terorizem,« je poudaril brazilski predsednik.
Te pripombe so bile podane le nekaj ur pred odhodom Lule v New York, kjer se bo udeležil Generalne skupščine Združenih narodov in imel dvostranske pogovore z ameriškim predsednikom Josephom Bidnom.
Delegaciones comunistas de 134 países se reunirán en Cuba en la Cumbre del G77+China que se celebrará este 15 y 16 de septiembre. En la lista de invitados están Luiz Inácio Lula da Silva, presidente de Brasil; Alberto Fernández, de Argentina; Luis Arce, de Bolivia; Gustavo Petro,… pic.twitter.com/ikQhkRPgNP
— William Ortiz Rosario (@AssaCaribbean) September 14, 2023
Kuba je pred tem izrazila zaskrbljenost zaradi sporne oznake in več desetletij starega ekonomskega embarga Washingtona iz obdobja Hladne vojne proti otoku, ki ga vodi Komunistična partija Kube.
Tudi Evropska unija, glavna trgovinska partnerica države, je trgovinski embargo večkrat zavrnila.
Vendo esse vídeo do presidente @LulaOficial durante visita a Cuba, é notável um país que é governado por um gigante estadista.
— Lulíssima ️ (@galvao_jo) September 16, 2023
VIVA LUIZ INÁCIO LULA DA SILVA, PRESIDENTE DO BRASIL! pic.twitter.com/J54VUzbQOz
Kuba in kritiki gospodarskih sankcij pravijo, da embargo preprečuje in ovira dostop do hrane, zdravil in drugih kritičnih zalog, potrebnih za razvoj.
Ameriško zunanje ministrstvo se ni takoj odzvalo na prošnjo za komentar Lulinih pripomb.
Comienza la 2da jornada de hoy con el pronunciamiento del Presidente de Brasil Luiz Inácio Lula Da Silva
— Defendiendo Cuba (@DefendiendoCuba) September 16, 2023
"#Cuba es fiel defensora de una sociedad más justa... Rechazamos la inclusión de #Cuba en la lista de Estados patrocinadores del terrorismo". #CubaG77 #DefendiendoCuba pic.twitter.com/DI7nuU2scH
Bidnova administracija je pred tem dejala, da ameriški zakon vključuje izjeme in odobritve za izvoz hrane, zdravil in drugega humanitarnega blaga na otok.
Med skupščino ZN naj bi se Brazilija vrnila k svojemu zgodovinskemu stališču obsodbe ameriškega embarga proti Kubi, kar je eden od predlogov, o katerih se običajno vsako leto glasuje v Združenih narodih in je sprejet z veliko večino.
Leta 2019, v prvem letu administracije desničarskega predsednika Jaira Bolsonara, je Brazilija skupaj z ZDA in Izraelom glasovala proti predlogu.
not just him xD pic.twitter.com/i2zCHFu5Oc
— dedezin (@starkwller) September 16, 2023
Lula je svoj govor izkoristil za ponovno pozivanje k naložbam, ki so jih obljubile razvite države za zmanjšanje vpliva podnebnih sprememb, kot določa Pariški sporazum, ki pa niso bile izpolnjene.
Predsednik Brazilije je dejal, da države v razvoju nimajo enakega »zgodovinskega dolga« za globalno segrevanje kot bogate.
»Načelo skupne, a diferencirane odgovornosti ostaja v veljavi. Zato je treba vsem državam v razvoju zagotoviti dostop do podnebnih skladov, v skladu z njihovimi potrebami in prioritetami,« je opozoril Lula da Silva.